Notārs atklāj laulību šķiršanas paradumus un pastāsta par procesu
Šķiršanās kādam nes pārdzīvojumu, citam atvieglojumu, bet pirms astoņiem gadiem ieviestā iespēja izšķirt laulību ātri un diskrēti daudziem, kuri, piemēram, gadiem faktiski jau dzīvoja šķirti, nenoliedzami bija arī iespēja beidzot, kā saka, sakārtot papīrus.
![Laulības šķiršanu savā ziņā noteikti var dēvēt par gana intīmu procesu. Iesaistītas ir divu cilvēku attiecības, jūtas un, iespējams, pārdzīvojumi. Šķiroties pie notāra, to izdarīt ir emocionāli vieglāk nekā tiesā.](https://mutcdn.fra1.digitaloceanspaces.com/34390/conversions/2019122913261651507_o-696x464.jpg)
FOTO: Shutterstock.com
Laulības šķiršanu savā ziņā noteikti var dēvēt par gana intīmu procesu. Iesaistītas ir divu cilvēku attiecības, jūtas un, iespējams, pārdzīvojumi. Šķiroties pie notāra, to izdarīt ir emocionāli vieglāk nekā tiesā.
Līdz tam laulību šķīra tiesā vai nu pēc viena laulātā iesniegtās prasības, vai pēc abu laulāto pieteikuma. Tas varēja aizņemt pat gadus. Tagad, ja vien kāds no laulātajiem tā dēvētajā samierināšanas laikā savu viedokli nemaina, laulības šķiršana prasa 30 dienas. Šis arī ir viens no būtiskākajiem iemesliem, kāpēc likumdevējs ieviesa šādu laulības šķiršanas kārtību – lai laulības šķiršanas process būtu mazāk traumējošs cilvēkam un atslogotu tiesas.
Par laulības šķiršanu pie zvērināta notāra "Likumam un Taisnībai" stāsta Latvijas Zvērinātu notāru padomes priekšsēdētājs Jānis Skrastiņš.
Vienošanās visa pamatā
Tiesa gan, zvērināts notārs var šķirt laulību tikai tad, ja laulātajiem nav nepilngadīgu bērnu un kopīgas mantas vai ja laulātie ir spējīgi savstarpēji vienoties par laulāto nepilngadīgā bērna aizgādību, saskarsmes tiesību izmantošanu, bērna uzturlīdzekļiem un kopīgās mantas sadali.
Ja šajos jautājumos starp laulātajiem pastāv strīds un vienošanās nav iespējama, tad gan jāvēršas tiesā. Aptuveni 60% pāru, kas vēršas pie notāra, vienojas diezgan viegli. Citiem nepieciešams vairāk laika un sarunu, taču aptuveni 5% pāru centieni vienoties tomēr aizved uz tiesu.
“Mantu un īpašumus sadalīt parasti ir salīdzinoši vienkārši. Sarežģītāk ir ar bērniem. Visbiežāk vecāki, kuri šķiras, lemj par labu dalītajai ikdienas aprūpei,” stāsta Skrastiņš, norādot, ka šķiroties attiecībā uz kopīgajiem bērniem ir jānodala uzturlīdzekļi, kas ir ikdienas aprūpe, un izdevumi, kas nepieciešami citām bērna vajadzībām – attīstībai, interešu izglītībai, hobijiem utt.
Tāpat kā daudzi pāri mūsdienās iepazīstas internetā, arī laulību izšķirt var internetā. To var izdarīt attālināti, pārim klātienē pat nesatiekoties.
“Parasti ir diezgan viegli aprēķināt nepieciešamo uzturlīdzekļu apjomu, taču otrajā sadaļā noteikt konkrētu summu nav tik vienkārši. Tādā gadījumā piedāvājam vienoties procentuāli, kādā apmērā katrs no vecākiem segs izdevumus, kas radīsies,” skaidro Skrastiņš.
Reizēm sieva šķiršanās diskusiju karstumā vai kāda aizvainojuma dēļ paziņo, ka neko no vīra nevēlas, tostarp uzturlīdzekļus bērnam arī ne. “Vienošanās, kas ir pretrunā ar bērna interesēm, šķiroties pie notāra nav iespējama. Zvērināta notāra uzdevums ir nodrošināt, lai bērns saņemtu vismaz minimālos valstī noteiktos uzturlīdzekļus,” uzsver Skrastiņš.
Diskrēti un bez liekām acīm
Arī laulības šķiršanu savā ziņā noteikti var dēvēt par gana intīmu
procesu. Iesaistītas ir divu cilvēku attiecības, jūtas un,
iespējams, pārdzīvojumi. Šķiroties pie notāra, to izdarīt ir
emocionāli vieglāk nekā tiesā.
“Zvērināta notāra kabinetā esam tikai mēs trīs, un cilvēkiem neviens nejautā iemeslus, kāpēc viņi izlēmuši šķirties; tas paliek katra paša ziņā. Lai gan mēs, protams, mudinām izvērtēt šo lēmumu un priecājamies, ja kaut kas no zvērināta notāra kabinetā pārrunātā ir viesis šaubas par to, vai šķiršanās tiešām ir galējais risinājums. Diemžēl tikai aptuveni 3% pāru samierināšanas laikā ir pārdomājuši un atsaukuši šķiršanās pieteikumu.”
Der gan zināt – lai šķirtu laulību vai saņemtu jebkuru citu notariālo pakalpojumu attālināti, ir nepieciešams eParaksts.
Bieži vien šķiršanās process, kas sākts tiesā, tāpat nonāk pie zvērināta notāra. Viens iemesls ir tiesas uzlikts pienākums vienoties, cits – paša pāra atklāsme, ka patiesībā taču abiem nav nekā dalāma tādā mērā, lai ļautu par to lemt citiem. Patiesībā arī tad, ja laulātajiem ir atšķirīgi viedokļi par bērnu aprūpi un par to, kā būtu jādala kopīgā manta, ir vērts vispirms konsultēties ar zvērinātu notāru. Kopā bieži vien var nonākt pie labākā risinājuma un var iztikt bez tiesas.
Laulības šķiršanas robežjautājumi
Mūsdienās robežas burtiskā nozīmē ir kļuvušas daudz plašākas arī
attiecībā uz ģimenes veidošanu un kopdzīvi. Divi latvieši dzīvo un
izveido ģimeni ārzemēs. Latvieši un latvietes apprecas ar citu
tautu cilvēkiem un dzīvo ārzemēs. Ārzemnieki pārceļas uz dzīvi
Latvijā līdzi savai otrai pusei, kas ir Latvijas pilsonis vai
pilsone. Bet brīdī, kad attiecības nonākušas strupceļā un pieņemts
lēmums laulību šķirt, rodas jautājums – kurā valstī to var
izdarīt?
Skrastiņš skaidro, ka šādos gadījumos svarīga ir, pirmkārt, abu laulāto pilsonība un, otrkārt, valsts, kurā viņi dzīvo. Ja abi laulātie ir Latvijas valstspiederīgie, laulību var šķirt Latvijā neatkarīgi no tā, kurā valstī pāris dzīvo un kurā valstī laulība noslēgta. Var šķirt laulību arī tajā valstī, kurā abi dzīvo.
Ja viens no laulātajiem ir citas valsts pilsonis un abi dzīvo kādā citā valstī, nevis Latvijā, tad Latvijā laulību izšķirt nevarēs. Tādā gadījumā saskaņā ar Eiropas Savienības regulu laulības šķiršanas piekritības valsts ir tā Eiropas Savienības valsts, kurā vienam no viņiem ir pastāvīgā dzīvesvieta. Tātad – Latvijā viņi var šķirties tad, ja šķiršanās brīdī viens no pāra šeit pastāvīgi dzīvo. Jāvērš uzmanība, ka tiks vērtēts tas, vai cilvēks tiešām faktiski dzīvo Latvijā, nevis tikai deklarējis te dzīvesvietu.
“Ja laulība noslēgta kādā no trešajām valstīm, to var šķirt Latvijā, ja pastāv iepriekš minētais dzīvesvietas kritērijs vai arī abi laulātie ir Latvijas valstspiederīgie. Latvijā laulības šķiršana būs spēkā, taču nav iespējams 100% apgalvot, ka tā tiks atzīta arī trešajā valstī, jo tas atkarīgs no konkrētās valsts likuma. Skaidri ir zināms, ka Latvijā izdarītu laulības šķiršanu atzīst valstis, ar kurām Latvija noslēgusi tiesiskās palīdzības līgumus. Tās ir Krievija, Ukraina, Baltkrievija, Moldova, Uzbekistāna un Kirgizstāna. Pārējos gadījumos tas ir atsevišķi jānoskaidro.”
Šķiršanās internetā
Tāpat kā daudzi pāri mūsdienās iepazīstas internetā, arī laulību
izšķirt var internetā. To var izdarīt attālināti, pārim klātienē
pat nesatiekoties. Tas iespējams, pateicoties tam, ka Latvijas
zvērināti notāri un viņu pakalpojumi nu jau vairāk nekā gadu ir
pieejami virtuāli. Pašlaik Latvijas iedzīvotājiem un
valstspiederīgajiem šāda iespēja ir vienīgajiem visā Eiropā.
Attālināti konsultācijas un notariālās darbības ir iespējamas arī daudzpersonu režīmā – kad videokonferencē jeb tā sauktajā virtuālajā kabinetā ar zvērinātu notāru satiekas vairāki cilvēki vienlaikus. Tādējādi arī pāris, kas nolēmis šķirties, var šo jautājumu sakārtot, personiski pie notāra neierodoties.
“Tas ir īpaši būtiski pāriem, kuri, iespējams, jau labu laiku faktiski vairs nav attiecībās un, piemēram, dzīvo katrs savā valstī. Jādomā, ka šādu pāru nav nemaz tik maz, ņemot vērā pašreizējo realitāti – aptuveni 200 000 Latvijas valstspiederīgo dzīvo un strādā ārzemēs. Diemžēl tā dēļ mēdz izjukt arī vīra un sievas attiecības. Interesi par iespēju izšķirties, vienam vai pat abiem laulātajiem nebraucot uz Latviju, diezgan bieži izrāda cilvēki, vēršoties pie zvērinātiem notāriem.”
Zvērināta notāra virtuālajā kabinetā nesen tikās vīrs, kurš dzīvo Austrijā, un sieva no Latvijas. Viņu laulības šķiršana ir pirmā daudzpersonu attālinātā lieta notāra praksē. Tas nozīmē, ka visi tikās videokonferences režīmā tiešsaistē.
Der gan zināt – lai šķirtu laulību vai saņemtu jebkuru citu notariālo pakalpojumu attālināti, ir nepieciešams eParaksts. Pieteikšanās videokonsultācijai iespējama, portāla Latvijasnotars.lv sadaļā Meklēt notāru izvēloties jebkuru notāru. Lai videokonsultācija varētu notikt, nepieciešama klusa un gaiša telpa, stabils interneta pieslēgums, dators, vebkamera, mikrofons un austiņas vai skaļrunis, pase vai eID karte, internetbanka.
Avots: www.jauns.lv