3 ieteikumi mājokļa uzlabošanai, izmantojot valsts atbalstu
![Gada aukstās sezonas beigas ir īstais laiks, kad sākt domāt par gaidāmo.](https://mutcdn.fra1.digitaloceanspaces.com/110151/conversions/saules_paneli_mazs-696x464.jpg)
FOTO: Shutterstock.com
Gada aukstās sezonas beigas ir īstais laiks, kad sākt domāt par gaidāmo.
Pašlaik ir pieejami vairāki risinājumi, kas ļaus mājokļu īpašniekiem ilgtermiņā ietaupīt naudu par patērēto elektroenerģiju un apkuri, kā arī paaugstināt īpašuma vērtību, norāda “Inbank Latvia” eksperti.
Uzstādi saules paneļus
Dabai draudzīga elektroenerģijas ražošana ilgtermiņā sniegs iespēju ietaupīt naudu. Lai gan zaļo elektrību iespējams ražot arī no vēja un ūdens, Latvijā privātmājām vispiemērotākais un efektīvākais risinājums ir saules enerģijas izmantošana.
Mūsu valstī visbiežāk tiek ierīkoti saules mikroģeneratori jeb saules fotovoltu paneļi ar jaudu līdz 11,1 kW, liecina uzņēmuma “Sadales tīkls” apkoptā informācija.
Viens no Latvijā vadošajiem saules paneļu uzstādītājiem – SIA “Ener Grid” aprēķinājis, ka saules paneļu uzstādīšanā ieguldīto līdzekļu atpelnīšana sāksies vidēji pēc sešiem līdz septiņiem gadiem.
Iegādājies siltumsūkni
Ietaupījumu dos arī esošās apkures sistēmas nomaiņa uz dabai draudzīgo situmsūkni. Aprēķini rāda, ka siltumsūkņi kombinācijā ar saules paneļiem Eiropas Savienības iedzīvotājiem sniedz iespēju ietaupīt līdz pat 84% no summas, kas iepriekš tika tērēta par apkuri un elektrību.
Siltumsūkņiem ir vairāki veidi.
Zemes siltumsūkņi parasti ir dārgāki nekā gaisa–ūdens siltumsūkņi, jo nepieciešams ierīkot pazemes cauruļvadus.
Tajā pašā laikā zemes siltumsūkņi parasti darbojas efektīvāk.
Latvijā vidējās siltumsūkņa uzstādīšanas izmaksas var svārstīties no 3000 līdz 6000 eiro. Ietaupījuma veidā tās atmaksāsies jau dažu gadu laikā, jo īpaši tādēļ, ka iekārtas ekspluatācijas izmaksas gadā ir salīdzinoši nelielas – aptuveni 120 eiro.
Renovē māju un nomaini logus
Vēl viens veids, kā samazināt patērētās apkures rēķinus, ir novērst siltuma zudumus ēkā. To var paveikt, māju renovējot, kā arī nomainot logus. Pētījumi atklāj, ka tādējādi siltuma zudumus iespējams samazināt 25–50% apjomā.
Kādi logi ir energoefektīvi? Tādi, kas ir izgatavoti no vairākām stikla kārtām, piepildīti ar izolācijas gāzēm, piemēram, argonu vai kriptonu, un pārklāti ar zemas izkliedes pārklājumu, kas atstaro siltumu atpakaļ telpā.
Alternatīva logu nomaiņai ir logu plēves izmantošana. Tas nozīmē, ka uz esošajiem logiem var uzklāt speciālu plēvi, lai samazinātu siltuma daudzumu, kas iekļūst ēkā vai izkļūst no tās. Šī plēve izgatavota no plāna, caurspīdīga materiāla, kas atstaro siltumu un bloķē UV starus.
Kāds valsts atbalsts pieejams?
Valsts atbalsts dažādās programmās ir pieejams gan ēku renovācijai, gan to
padarīšanai videi draudzīgākām.
Piemēram, Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministrija īsteno Atbalsta programmu atjaunojamo energoresursu izmantošanai mājsaimniecībās. Tās laikā var saņemt atbalstu līdz pat 70% no siltumenerģijas vai elektroenerģijas ražošanas iekārtas iegādes vai mājsaimniecības pieslēguma centralizētajai siltumapgādes sistēmai projektēšanas un siltummezgla izveides izmaksām.
Maksimālā viena projekta atbalsta summa ir 15 000 eiro.
Atbalstu energoefektivitātes paaugstināšanai sniedz arī finanšu institūcija “Altum”. Privātmāju īpašniekiem pieejamais atbalsta apjoms ir 1000 eiro (tehniskā palīdzība) un 5000 eiro (grants). Līdztekus tam “Altum” sniedz atbalstu, piemēram, saules paneļu uzstādīšanai. Summa vienai ēkai ir līdz 4000 eiro.