Fenkarol - līdzeklis pavasara alerģiju mazināšanai
Klāt ilgi gaidītais pavasaris! Diemžēl daži to sagaida ar tekošu degunu, asarojošām acīm un biežu šķaudīšanu. Tie, kas saskārušies ar sezonāla alerģiska rinīta izpausmēm, šobrīd pie datora ekrāna apstiprinoši māj ar galvu. Pirmie plaukstošie koki un krūmi liek par sevi manīt ap marta vidu, kad sāk ziedēt lazdas un alkšņi. Pēdējie alerģijas izraisošie koki un zālaugi zied ap septembra vidu.
![](https://mutcdn.fra1.digitaloceanspaces.com/8605/conversions/2016041910311889317_o-696x464.jpg)
FOTO: Mammamuntetiem.lv
Bez sezonāla alerģiska rinīta (siena drudža jeb
polinozes) ir arī citu vielu izraisīts alerģisks rinīts, tāpat arī
nātrene (akūta, hroniska), alerģisks
konjunktivīts, pārtikas un medikamentu izraisītas
alerģiskas reakcijas.
Alerģiskas reakcijas var izraisīt koku un augu
ziedputekšņi, putekļu ērcīte, pelējums, kaķi, suņi, zirgi vai
putni, ēdiens (piemēram, piens, rieksti, tomāti, olas, zivis).
Diemžēl ir situācijas, kad īsto alerģijas izraisītāju atklāt ir
ļoti grūti un tas var palikt nezināms.
Lai zinātu, kā ar alerģiju cīnīties, jāsaprot tās darbības mehānisms. Medicīnas speciālisti un zinātnieki veido dažādas sarežģītas shēmas par alerģiju darbības mehānismu – ir iesaistītas dažādas mūsu organisma vielas, šūnas un ķīmiskie procesi. Taču svarīgi zināt galveno – alergēni nonāk degunā, rīklē un acīs un izraisa speciālu šūnu aktivāciju. Šīs šūnas izdala histamīnu – vielu, kas atbild par dažādu nepatīkamu simptomu rašanos. Šie simptomi var būt deguna tecēšana, acu asarošana, niezoši izsitumi uz ķermeņa, aizsmakums, klepus, tūska.
Alerģiskā rinīta simptomus izteiktākus dara dažādas
ķīmiskas vielas, piemēram, cigarešu dūmi, krāsas, lakas,
kosmētiskie līdzekļi, aspirīns. Dažreiz pie vainas ir emocionāls
stress, alkohola lietošana, vēss un mitrs gaiss, gaisa
kondicionieri.
Lai uzzinātu, vai ir alerģija, jādodas pie speciālista (ģimenes
ārsta vai alergologa), kas izvērtēs sūdzības un vajadzības gadījumā
nosūtīs uz papildu izmeklējumiem. Pēc diagnozes
apstiprināšanas ārsts rekomendēs medikamentus, kas var mazināt
alerģiskās izpausmes un uzlabot dzīves
kvalitāti.
Viena no medikamentu grupām, ko ārsts var ieteikt turēt
zāļu skapītī, ir antihistamīni. To darbības princips
slēpjas nosaukumā: tiek traucēta histamīna iedarbība organismā,
tādējādi mazinot aizliktā deguna, niezes, izsitumu, acu asarošanas
izpausmes. Antihistamīnus drīkst lietot arī profilaktiski, pirms
paredzamā kontakta ar alergēnu, piemēram, ja nedēļas nogalē,
ciemojoties laukos, gaidāma neizbēgama tikšanās ar vecmammas
kaķiem.
Nopietnākos gadījumos, kā arī reizēs kad viena pati
antihistamīnu terapija nepalīdz, medicīnas speciālists var
rekomendēt lietot arī citu grupu medikamentus, atkarībā no
sūdzībām. Šie medikamenti var būt dekongestanti (deguna
pilieni, spreji), glikokortikosteroīdi (pieejamas dažādas zāļu
formas), bronhodilatatori (bronhu paplašinātāji), kā arī citi.
Iespējas cīnīties ar alerģijas simptomiem ir dažādas. Viss, kas
nepieciešams, ir konsultācija pie ārsta, kam pilnībā uzticaties un
nekautrējaties izstāstīt par visām sūdzībām.
Ja šaubies kāda medikamenta izvēlē, uzdodiet visus
interesējošos jautājumus savam ārstam vai farmaceitam.
Jāņem vērā, ka svarīga ir ne tikai pareiza medikamentu
lietošana, bet arī veselīgs dzīvesveids, sabalansēta fiziskā un
garīgā slodze, regulāras un vitamīniem bagātas ēdienreizes un pats
galvenais – iespēju robežās izvairīšanās no kairinošā
alergēna.
Raksta autors: Dr.Sanita Paudere, ārsts-rezidents ģimenes medicīnā