Pērn iedzīvotāju skaits samazinājies par 11 tūkstošiem; dzimstība zemākā pēdējo simts gadu laikā
![Dzimstība samazinās arvien straujāk un ir zemākā pēdējo simt gadu laikā.](https://mutcdn.fra1.digitaloceanspaces.com/119356/conversions/shutterstock_2298833037-696x464.jpg)
FOTO: Shutterstock.com
Dzimstība samazinās arvien straujāk un ir zemākā pēdējo simt gadu laikā.
Iedzīvotāju skaits pērn samazinājās par 0,6% salīdzinājumā ar gadu iepriekš, tajā skaitā negatīva dabiskā pieauguma ietekmē tas samazinājās par 0,7%, bet migrācijas dēļ palielinājās par 0,1%.
Pozitīvo migrācijas starpību galvenokārt veidoja 8,2 tūkstoši remigrantu un 4,4 tūkstoši
Ukrainas kara bēgļu, kuri tiek ieskaitīti patvērumu sniegušās valsts iedzīvotāju skaitā. Šī gada sākumā Latvijā dzīvoja 25,7 tūkstoši Ukrainas kara bēgļu. Neskaitot Ukrainas bēgļus, pirmoreiz kopš 1990.gada atbraucēju ir vairāk nekā aizbraucēju - vairāk iedzīvotāju pērn atgriezās Latvijā nekā devās prom.
Dzimušo skaits turpina samazināties
Pagājušajā gadā Latvijā piedzima 14 490 bērni - par 1 464 bērniem jeb 9,2% mazāk nekā 2022. gadā, un par 2 930 jeb 16,8% mazāk nekā 2021. gadā.
Dzimstība samazinās arvien straujāk un ir zemākā pēdējo simt gadu laikā.
Pērn nomira 28 031 cilvēks - par 2 700 jeb 8,8% mazāk nekā gadu iepriekš un salīdzinājumā ar augsto mirstību 2021.gadā - 34 600 - par 19,0% mazāk. Līdz ar mirstības kritumu arī negatīvais dabiskā pieauguma rādītājs pēdējos gados ir nedaudz samazinājies (no 17,2 tūkstošiem 2021.gadā līdz 13,5 tūkstošiem pērn).
Otro gadu pēc kārtas iebraucēju vairāk nekā aizbraucēju
2023. gadā starptautiskās ilgtermiņa migrācijas rezultātā iedzīvotāju skaits palielinājās par 2 415 cilvēkiem, starp kuriem 2 051 ir Ukrainas kara bēglis. Iebraucēju skaits valstī saruka uz pusi - 18,7 tūkstoši (t.sk. 4 353 Ukrainas kara bēgļi) - salīdzinājumā ar rekordaugsto skaitu 2022.gadā - 38,7 tūkst., kad pozitīvo migrācijas starpību galvenokārt veidoja 23,5 tūkstoši kara bēgļu.
Aizbraucēju skaits no Latvijas arī samazinājās, un 2023. gadā tie bija 16,3 tūkstoši (t.sk. 2 302 bēgļi) jeb par 2,3% mazāk nekā gadu iepriekš.
No Eiropas Savienības Latvijā iebrauca 3,9 tūkstoši jeb 21,0% no visiem iebraucējiem.
Turpinās sabiedrības novecošanās
Arvien straujāk sarūkot dzimstībai, 2023. gadā salīdzinājumā ar 2022. gadu bērnu skaits vecumā līdz 14 gadiem samazinājās par 7 661, un viņu īpatsvars iedzīvotāju kopskaitā bija 15,6%.
Par 8 004 mazāks kļuva arī iedzīvotāju skaits vecumā no 15 līdz 63 gadiem, un viņu īpatsvars bija 61,6%. Savukārt senioru skaits vecumā no 64 gadiem pieauga par 4 539, sasniedzot 22,8% no iedzīvotāju skaita.
Vidējais iedzīvotāju vecums Latvijā ir 43,1 gadi. Reģionos tas ir robežās no 42,3 gadiem Rīgā līdz 45,5 gadiem Latgalē.
Lielākais bērnu īpatsvars Rīgas reģionā
Lielākais bērnu un pusaudžu (0-14 gadi) īpatsvars bija Rīgas reģionā - 16,2% no visiem reģiona iedzīvotājiem, bet to skaits 2023.gadā samazinājās par 2,4% jeb 3,4 tūkstošiem.Vidzemē un Kurzemē bērnu īpatsvars bija 15,7% no visiem iedzīvotājiem.
Mazākais bērnu un pusaudžu īpatsvars bija Latgalē - 13,3%, kur to skaits arī visairāk saruka - par 3,7% jeb 1 236 bērniem.
Valstspilsētās bērnu īpatsvars svārstījās no 17,8% Jelgavā līdz 14,2% Daugavpilī. Visjaunākais bija Mārupes novads - 25,9% no visiem iedzīvotājiem bija bērni vecumā līdz 14 gadiem, bet Krāslavas un Augšdaugavas novadā - attiecīgi tikai 10,6% un 11,4%.
Iedzīvotāju īpatsvars darbspējas vecumā (15-63 gadi) svārstās no 60,7% Kurzemes līdz 62,2% Rīgas reģionā. Darbspējas vecuma iedzīvotāju skaits pieauga tikai Rīgas reģionā - par 1,1 tūkst., bet visvairāk samazinājās Latgalē - par 3,5 tūkst. Valstspilsētās darbspējas iedzīvotāju īpatsvars svārstās no 62,2% Rīgā līdz 59,4% Valmierā. Vismazāk iedzīvotāju šajā vecumā ir Valkas novadā (57,0%), bet visvairāk Rēzeknes novadā (64,3%).
Visos reģionos, izņemot Rīgu, vairāk nekā 22% iedzīvotāju ir virs 64 gadiem (visvairāk Latgalē - 25,4%, vismazāk Rīgā - 21,6%). Valstspilsētās lielākais senioru īpatsvars ir Daugavpilī un Ventspilī (25,8% katrā), bet vismazākais - Jelgavā (21,3%). Visvairāk senioru ir Krāslavas un Valkas novados - attiecīgi - 28,3% un 28,0% iedzīvotāju ir vecumā virs 64 gadiem, vismazāk ir Mārupes novadā - 11,3%.