Vēsturi un Sociālās zinātnes optimālajā līmenī no jaunā mācību gada vidusskolās īstenos atsevišķi
![Vienā kursā integrējot vēstures, ekonomikas, tiesību un psiholoģijas satura jautājumus, tie praksē nereti tiek aplūkoti virspusēji.](https://mutcdn.fra1.digitaloceanspaces.com/120256/conversions/shutterstock_2476190331-696x464.jpg)
FOTO: Shutterstock.com
Vienā kursā integrējot vēstures, ekonomikas, tiesību un psiholoģijas satura jautājumus, tie praksē nereti tiek aplūkoti virspusēji.
Kursa “Vēsture I” īstenošanai paredzētas 105 mācību stundas, savukārt kursam “Sociālās zinātnes I” – 140 mācību stundas. Darbu pie atsevišķu kursu satura Valsts izglītības satura centrs un Izglītības un zinātnes ministrija sadarbībā ar Vēstures un sociālo zinību skolotāju biedrību sāka, atsaucoties uz vēsturnieku un vēstures skolotāju ieteikumiem, jo labas skolēnu vēstures zināšanas ir arī viens no valsts drošības un attīstības aspektiem.
Līdz šim valsts vidējās izglītības standarts Sociālajā un pilsoniskajā mācību jomā optimālajā apguves līmenī paredzēja 245 mācību stundās vienota kursa “Vēsture un sociālās zinātnes I” apguvei, tomēr ir konstatēts, ka, integrējot vēstures, ekonomikas un citu sociālo zinātņu saturu vienā kursā, vēstures saturs nav pietiekami konkrēti definēts, skaidri nenosakot vēstures procesus un notikumus, kuros skolēnam jāorientējas.
Vienā kursā integrējot vēstures, ekonomikas, tiesību un psiholoģijas satura jautājumus, tie praksē nereti tiek aplūkoti virspusēji, neveidojot izpratni par noteiktiem procesiem, to cēloņsakarībām un kopsakarībām.
Tāpat tiek lietotas atšķirīgas metodes sociālo zinātņu un vēstures satura apguvei, tādēļ integrētā pieeja bieži vien pedagogam ir sarežģīti īstenojams uzdevums.
Apgūstot vēsturi, skolēnam jāspēj analizēt vēstures avotus, noteikt un skaidrot procesu cēloņsakarības, veidot spriedumus par likumsakarībām vēstures notikumos, te galvenais instruments ir vēstures naratīvs, savukārt ekonomikā un sociālās zinātnēs skolēnam jāspēj orientēties ekonomiskajos un politiskajos procesos, veikt datu analīzi, izstrādāt ieteikumus pilsoniskās un politiskās līdzdalības aktivitātēm, analizēt normatīvo aktu saturu u.c., kas pārsvarā paredz orientēšanos šī brīža aktuālajos procesos.
Līdz ar to divi atsevišķi pamatkursi – “Vēsture I” un “Sociālās zinātnes I” nodrošinās sistemātiskāku pieeju abu pamatkursu apguvei, veicinot skolēnu izpratni gan par vēstures, gan par ekonomikas un sociālo zinātņu procesiem un likumsakarībām. Tie dos iespēju skolēniem apgūt katrai nozarei piemērotas analīzes metodes, kuras ir būtiskas, turpmāk apgūstot padziļinātos kursus “Vēsture II” un “Sociālās zinātnes II”.
Atsevišķo kursu saturu un mācību programmas paraugus izstrādājušas Vēstures un sociālo zinību skolotāju biedrības veidotas darba grupas.
Grozījumi vidējās izglītības standartā stāsies spēkā 2024. gada 1. septembrī, vienlaikus paredzēts, ka skolēniem, kuri uzsākuši kursa "Vēsture un sociālās zinātnes I" apguvi pirms šiem grozījumiem, tiek nodrošināta uzsāktā kursa apguves pabeigšana līdz 2025. gada 31. augustam.
Ar Ministru kabineta noteikumu projektu “Grozījumi Ministru kabineta 2019. gada 3. septembra noteikumos Nr. 416 "Noteikumi par valsts vispārējās vidējās izglītības standartu un vispārējās vidējās izglītības programmu paraugiem”” (24-TA-1054) var iepazīties tiesību aktu portālā.